---
name: Větrník
rating: 8
created_by: 8mag
created_date: 2020-02-01 09:25:38.444653
updated_by: admin
created_date: 2020-02-08 17:15:56.543853
---
![<]($IMG_DIR/dso/M101.jpg)
Velká spirální galaxie ve východní části souhvězdí, nedaleko oje Velkého vozu, téměř na rozhraní se souhvězdím Draka. Objevil ji v roce 1781 P. Méchain, Ch. Messier ji přidal do svého katalogu ještě tentýž rok. Je největším a nejjasnějším členem malé skupiny galaxií nacházející se ve vzdálenosti okolo 25 milionů světelných let. Mezi další členy patří například NGC 5585, NGC 5574 a NGC 5204. M101 má absolutní magnitudu -21,5, její svítivost = svítivosti 33 bilionů Sluncí a skutečný průměr přesahuje 190 000 ly. Její jasnost je sice 7,9m, ale protože ji pozorujeme ve směru téměř kolmém na rovinu její spirály, jas je rozložen do velké plochy, čímž se nám galaxie i na trochu prosvětlené obloze snadno ztrácí. Přesto její centrální část je možné vidět i v malém dalekohledu, použijte ale co nejmenší zvětšení! V triedru je zajímavou úkolem odhadovat změny její úhlové velikosti pomocí dvojice hvězd v její těsné blízkosti v závislosti od změny pozorovacích podmínek. Samotná galaxie působí dojmem slabého obláčku bez jakéhokoliv tvaru.

Pokud máme štěstí na velmi tmavou oblohu a máme i nějaký 250 mm dalekohled, uvidíme M101 jako poměrně slabou, ale obluda galaxii, která ukáže i slabé flekaté spirální ramena točící se kolem jasného jádra ve směru hodinových ručiček. Dvě hvězdy jsou umístěny v hale, další dvě blízko jižního rozhraní. Velké dalekohled s průměrem objektivu 400 mm zobrazí M101 jako nádhernou spirálovou galaxii s nápadnými rameny skvrnité struktury. Několik jasných H-II oblastí je vidět v ramenou. Deep-sky filtry zvýší značně kontrast. Tři oddělené jasné skvrny mohou být viditelné 8'JZ, 4,5'VJV a 6'VSV od centra galaxie. Nejnápadnější spirálové rameno vyráží z jihovýchodní strany jádra galaxie a točí se nejprve východně a potom na sever ven z centrálenj oblasti. V tomto rameni je umístěn i jasný svazek severovýchodně od jádra. Slabší rameno začíná na západní straně jádra a točí se jižně a jihovýchodně: obsahuje jasný svazek jihozápadně a jihovýchodně od jádra. Jižně od jádra se nachází nezřetelné tmavá skvrna - fotky ji ukáží jako velkou mezeru mezi rameny. Zkoumavým pohledem mohou BLIS některé H-II oblasti. Mnoho slabých předních hvězd je umístěno v hale.

Myzer: Galaxii jsem pozoroval začátkem léta 2006 svým 250 mm Dobson použitím 11 mm Nagler (109x): I když se zrovna nacházela už asi jen 50 stupňů nad obzorem, překonala všechny mé její dosavadní záznamy. Sice slabé plošné jasnosti, galaxie vyplnila celé úchvatné zorné pole. Nejdříve jsem registroval pouze centrální část, když jsem si však uvědomil skutečnou velikost této galaxie, v zorném poli se objevily velmi slabé spirální ramena! Navíc kromě toho, jestli je to moje fantazie nebo realita, spirální ramena se zdají být ne rovnoměrně jasné, ale skvrnité - zřejmě předpoklad H-II oblastí. Za minimálně jedno zjasnění (jeho poloha se shoduje s NGC 5462) nacházející se směrem dále od jádra bych však položil i ruku do ohně (a za další dvě skoro také - NGC 5450 a 5461).



